Pandeemia ajal palju olulisi uurimistöid teinud Alex Sigali laboris Lõuna-Aafrika Vabariigis mõõdeti 39 inimesel omikroni BA.1 nakkuse põdemise järel tekkinud koroonaviiruse erinevaid variante neutraliseerivate antikehade olemasolu. Proove hakati võtma mediaan kuuendal sümptomitega päeval ja jätkati kuni viimase jälgimisvisiidini mediaan 23. päeval sümptomite tekkest. Selle aja jooksul peaks olema näha, mida BA.1 tekitatud immuunvastus endast kujutab.
15 uuritavat olid vaktsineeritud kas Johnson & Johnson / Jansseni või Pfizer/BioNTechi vaktsiinidega ja neil tekkis BA.1 läbimurdenakkus. 24 uuritavat olid enne nakatumist vaktsineerimata.
Vaktsineeritud inimestel tõusis BA.1 neutraliseerivate antikehade tase 14 korda. Vaktsineerimata inimestel tõusis BA.1 neutraliseerivate antikehade tase vaid kuus korda.
Samal ajal suurenes ka deltavarianti neutraliseerivate antikehade tiiter – vaktsineeritud inimestel kuue- ning vaktsineerimata inimestel kolmekordselt.
Viimasel ajahetkel võetud analüüsides oli vaktsineerimata inimestel vaktsineeritutega võrreldes 2,2 korda väiksem BA.1, 12 korda väiksem deltavariandi, kümme korda väiksem beetavariandi, 18 korda väiksem originaalviirust ja viis korda väiksem omikroni BA.2 alavarianti neutraliseerivate antikehade tase. Mitte-BA.1 variante neutraliseerivate antikehade absoluutsed tasemed olid BA.1 nakkust põdenud vaktsineerimata inimestel madalad.
Seega tekib vaktsineerimata inimestel omikron BA.1 põdemisega vaid BA.1 ennast neutraliseerivaid antikehi ja kaitse teiste variantide eest jääb kasinaks. Samas varem vaktsineeritud inimestel läbimurdenakkus BA.1-ga annab laiapõhjalise kaitse nii deltavariandi kui muude koroonaviiruse variantide suhtes.