Mida tavakodanik võiks ette võtta, et edaspidi netiapteegis teisele inimesele ravimit osta? Vanu retsepte muuta ei saa, aga uue digiretsepti väljakirjutamisel tuleb arstilt paluda, et retsept oleks «volitatud» olekus. Seejärel tuleb retsepti omanikul digilugu.ee portaalis volitada konkreetset isikut nime ja isikukoodiga «retseptiõiguslikuks esindajaks», kes saab apteegist digiretseptiga talle seejärel ravimeid osta. Sel viisil volitatud isik ei näe portaalis inimese teisi terviseandmeid, näiteks haiguslugusid. Küll aga tuleb meeles pidada volitus maha võtta, kui seda enam vaja pole.
«Eakate digioskuste tase kipub olema madal,» märkis Rootslane. Takistuseks võivad saada ka kognitiivne võimekus või arusaamine. Hooldekodus käivad klientidele ravimeid ostmas erinevad isikud, töötajad vahetuvad. Kes teatab, et lahkunud töötaja volitused tuleks eemaldada või uusi lisada? Rootslase sõnul oleks võimalik kirjutada ka pabervolitus, kuid enam kui kummaline oleks paberloaga minna kümme aastat kehtinud digisüsteemi ravimit ostma.
Alaealised lapsed on digiloos automaatselt seotud ema ja isaga ning lapse isikukoodi alusel saab lapsevanem retseptiravimeid osta juhul, kui arst on välja kirjutanud «volitatud» retsepti.
Täna toimub retsepti väljakirjutamise praktika tavaliselt nii, et inimene ei ütle, sest arst ei küsi ja süsteem määrab retsepti sel juhul «avalikuks». «Sõna «avalik» on natuke eksitav, tegelikult pole retseptiandmed kusagil avalikult saada,» selgitas Rootslane. Lihtsalt siiani sai sel moel ilma kohmaka volituse haldamiseta ravimit teisele välja osta. «Ostu vahendab apteeker, kes hindab, kellele ta andmeid ja ravimeid välja annab.» Rootslase sõnul kehtivad e-apteegis ravimite ostmisele samad reeglid nagu tavaapteegis ja iga päringu kohta jääb süsteemi jälg maha.