Siit koorubki välja teine igapäevane probleem, millega IBD patsiendid silmitsi seisavad, milleks on isolatsioon. Nimelt olukorras, kus tualeti leidmine on järjest keerulisem, sulguvad paljud IBD patsiendid oma terviseseisundi tõttu kodudesse, mis omakorda on otsene oht inimeste vaimsele tervisele. «Olgugi et tegu on enamikul juhtudel haigustega, mis võimaldavad võrdlemisi normaalset elu elada, siis nii häbi, stigmad kui ka hirm suruvad inimesed koduseinte vahele, kust nad eelistavad mitte väljuda. Nii isoleeruvad inimesed sotsiaalsest elust ja ühiskonnast ja seega ohustab IBD haigus ka kaudselt nende vaimset tervist,» selgitab Kapper.
Ettevõtted ja asutused saavad patsientide elukvaliteeti tõsta
EPSS on Kapperi kinnitusel käivitanud mitmeid projekte, et IBD patsientide igapäevaelu lihtsustada ja julgustada neid kodudest välja tulema. 2020. kevadel tutvustati IBD patsientidele mõeldud WC-kaarte, millega on võimalik vajadusel kasutada lähimat WCd ning jõudumööda teavitatakse süsteemist kõiki kaubanduskeskusi, ametiasutusi, toitlustusasutusi, tanklakette ja muid asutusi, kes patsientidele tualetti saavad võimaldada. «Loomulikult ootame kõiki ettevõtteid meie algatust toetama ning tõstma oma töötajates seas teadlikkust, et patsientidel oleks kergem viivitamatult ja ilma pikema selgitusega kaardi ettenäitamisel kasutada ettevõtte tasulist või ainult klientidele ja/või töötajatele mõeldud tualetti,» selgitab Kapper.
Tänavu suvel tutvustas EPSS ka Eesti esimest WC-kaardirakendust, mille abil saavad IBD patsiendid otsida lähimat tualetti. Praegu on kaardirakendus paraku saadaval ainult veebilehitsejas, kuid EPSS juba otsib partnerit, kelle abil oleks võimalik arendada ka kasutajasõbralik mobiilirakendus.