Ära proovi seiklusfilmides nähtule tuginedes hammustuskohta noaga välja lõigata ega mürki välja imeda, ka žguti paigaldamine ei takista mürgi levikut.
Kannatanule võib anda mõõdukas koguses juua vett, eriti kui hammustuskohas on tekkimas turse ja kannatanul on janu. Pane tähele, kui kannatanu oksendab või tal on hingamisraskused, on söömine, joomine ohtlik.
Mitte kõik kannatanud ei vaja raviks vastumürgi manustamist. Veelgi enam - vastumürk ise võib põhjustada eluohtliku allergilise seisundi.
Kui rästik hammustab imetavat ema, soovitatakse teha imetamises paus umbes ööpäevaks, kuna bradükiniinid jt. mürgised ained erituvad rinnapiima. Kui emal ei ole ööpäeva möödudes tekkinud süsteemseid sümptomeid, võib imetamist jätkata.
Mida panna tähele mõned päevad peale hammustust?
Sel ajal hakkavad vigastatud kapillaarmembraanid paranema ning veresoonte läbilaskvus taas vähenema. Tursevedelik (kannatanu kaal võib tursete ajal tõusta isegi kuni 50 protsenti) hakkab kiiresti lümfisoonte kaudu vereringesse imenduma ning on oht kopsuturse tekkeks. Selles faasis tuleb hoolega jälgida vedeliku tasakaalu organismis.
Hilissümptomitena võib kannatanul esineda lihasjäikust ja tundehäireid (võivad kesta nädalaid). Turse ja nahavärvi tumenemine võivad olla märgatavad veel mitmeid kuid.
Allikas: Mürgistusteabekeskus
Mürgistusinfo telefon 16662 on kättesaadav 24 tundi ööpäevas.
Välisriigist helistades (+372) 7943794
Infoliinile helistamine on anonüümne ning kohaliku kõne hinnaga.