![Illustratsioon jämesooles tekkinud polüüpidest. Enamik neist on healoomulised, kuid võivad edasi arenedes tekitada jämesoolevähki. Polüübid võivad põhjustada veritsust või kõhuvalu](http://f10.pmo.ee/9X2xNiJKFeqXUcJvqu9Cq9VFiTQ=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2021/10/03/14112396t1hb551.jpg)
Jämesoolevähk on nii Euroopas kui Eestis haigestumusnäitajatelt pahaloomuliste kasvajate hulgas meestel kolmandal kohal peale eesnäärmevähki ja kopsuvähki ning naistel teisel kohal rinnavähi järel.
Jämesoolevähk on nii Euroopas kui Eestis haigestumusnäitajatelt pahaloomuliste kasvajate hulgas meestel kolmandal kohal peale eesnäärmevähki ja kopsuvähki ning naistel teisel kohal rinnavähi järel.
Jämesool koosneb käärsoolest ja pärasoolest. Käärsoole ja pärasoole seinas võivad tekkida ja areneda vähirakud. Siis on tegemist käärsoole- või pärasoolevähiga, ühisnimetusena jämesoolevähiga.
Käärsoolevähi sagedasemaid sümptomeid on kõhupuhitus ja täiskõhutunne (eriti pärast söömist), rohked soolegaasid, iiveldus ja oksendamine, kõhulahtisus, mis vaheldub kõhukinnisusega. Haige võib tunda püsivat väikest valu kõhus, väsimust, nõrkust, õhupuudust. Võib esineda töövõime langus koos «seletamatu» kehvveresusega, püsiv väike palavik (37,2–37,5 °C), kaalulangus, isutus. Kasvaja võib olla ka läbi kõhukatete kombeldav, vahendab Kliinik.ee.
Pärasoolevähi sagedasemad sümptomid on valu pärasooles roojamisel või istumisel, pärasoole pidamatus, püsiv roojamistung, mis aga ei too kergendust, vere ja lima eritumine koos roojaga, kõhukinnisus või kõhulahtisus (need võivad vahelduda), soolegaaside peetus ja kõhupuhitus, kõhukorinad, samuti vinav ja muutunud väljaheide («jänesepabulad», üks serv nagu äralõigatud, linditaoline). Selliste haigusnähtude esinemisel tuleb kindlasti pöörduda perearsti poole.
Tartu Ülikooli kliinikumi andmeil on haigestunud enamasti üle 50-aastased. Umbes 10 protsendil juhtudest võib jämesoolevähki leida ka noorematel inimestel.
Jämesoolevähi riskitegurid: