Selleks pidid teadlased kasutama keemilist modifikatsiooni, mis kaitseb DNA vöötkoode veres lagunemise eest. Seda tehnoloogiat on juba kasutatud kaasaegsete RNA vaktsiinide stabiilsuse parandamiseks.
Kui proovis on konkreetne DNA vöötkood, võimendub signaal nii, et seda saab pabertestil näha tumeda ribana.
Haiguse allkirjad
Hiirtega tehtud katsetes näitasid teadlased, et viit DNA vöötkoodi lugev test suudab täpselt eristada kasvajaid, mis tekkisid jämesoolevähi rakkude metastaseerumisel kopsudesse.
«Meie eesmärk on luua haiguse allkirju ja näha, kas me saame kasutada neid vöötkoodiga paneele mitte ainult haiguse lugemiseks, vaid ka haiguse klassifitseerimiseks või erinevate vähitüüpide eristamiseks, » ütleb Liangliang Hao, endine MIT-i teadur, kes on nüüd Bostoni ülikooli biomeditsiinitehnika abiprofessor.
Teadlased eeldavad, et neil võib olla vaja kasutada enamat kui viit vöötkoodi, kuna patsientide kasvajad on väga erinevad. Selle eesmärgi saavutamiseks töötasid nad koos Harvardi ülikooli professori Pardis Sabeti juhitud rühmaga välja kiibi, mida saab kasutada kuni 46 erineva DNA vöötkoodi lugemiseks.
Sellist testimist saaks kasutada ka vähi mõõtmiseks ja analüüsimiseks, kui hästi patsiendi kasvaja ravile allub ja kas see on pärast ravi taastekkinud. Bhatia kaasasutatud ettevõte Glympse Bio on läbiviinud kuseteede diagnostika osakeste varasema versiooni 1. faasi kliinilised uuringud ja leidnud, et need on patsientidele ohutud.
Allikas: Massachusetts Institute of Technology