Eestis on hinnanguliselt ligi tuhat diagnoosimata HIV-positiivset inimest. Tartu Ülikooli kliinikumi sisekliiniku infektsioonihaiguste arst-õppejõu dr Pilleriin Soodla sõnul ei jõua hilise diagnoosimise tõttu patsiendid õigel ajal ravile, mille tõttu halveneb elukvaliteet, suurenevad ravikulud ja nakkuse levikut ei ole võimalik vähendada. «Ravimata HIV-positiivsetel inimestel on suurem risk pahaloomuliste kasvajate ja vereloomehaiguste tekkeks. HIV-testimist soovitatakse riskirühmadesse kuuluvatele inimestele ning kõigile, kellel esinevad HIV-infektsiooni sümptomid või seotud haigused,» sõnas dr Soodla.
Kaebused, mis võivad viidata HIVile, on palavik koos kurguvalu ja lööbega, lihas- ja liigesvalu, järsk kaalulangus, öised higistamised ja pidev kõhulahtisus. HIVile viitavad haigused ja seisundid on korduv kopsupõletik ühe aasta jooksul, tuberkuloos, äge või krooniline B-hepatiit ja C-hepatiit, vöötohatis alla 65-aastastel inimestel, herpese levinud põletikud, seksuaalsel teel levivad haigused, seenpõletikud, generaliseeritud tüükad ja nakkuslikud molluskid, ebaselge põhjusega muutused verepildis, erinevad vähiseisundid ja vähieelsed seisundid ning erinevad nahapõletikud.
Dr Soodla rõhutas, et kindlasti peaksid olema testitud kõik Harjumaal, sealhulgas Tallinnas, ja Ida-Virumaal arsti poole pöörduvad 16–49 vanuses inimesed ning seda sõltumata pöördumise põhjusest. «Nii HIV kui B- ja C-hepatiidi positiivse testi korral tuleb patsient suunata täpsustavateks uuringuteks infektsioonhaiguste arsti või hepatiitide korral ka gastroenteroloogi vastuvõtule,» lisas ta.
Hiljutise Euroopa haiguste ennetamise ja tõrje keskuse raporti alusel on Eestis C-hepatiidi esinemissagedus ~1,7 protsenti, mis tähendab, et Eestis on arvestuslikult ca 17 000 kroonilist C-hepatiidi põdevat inimest, kes ei ole oma haigusest teadlikud. Kliinikumi infektsioonihaiguste arst-õppejõu Kerstin Aimla sõnul on Eesti kõrgeima C-viirushepatiidi levimusega riikide hulgas Euroopas. «C-hepatiidi jaoks vaktsiini ei ole, kuid selle viiruse jaoks on olemas efektiivne ravi, mistõttu on nakatunute ülesleidmine eriti oluline,» rääkis dr Aimla. B-viirushepatiiti on võimalik ennetada vaktsineerimisega. «Tänu vaktsineerimisele on Eestis haigestumine vähenenud, kuid muret tekitav on ka selle vaktsineerimisega hõlmatuse langus viimastel aastatel,» rääkis arst-õppejõud. B- ja C-hepatiit võivad oluliselt kahjustada maksa, viies selle kärbumiseni või halvemal juhul põhjustada maksavähki. Lisaks võib C-hepatiidi viirus põhjustada ka mitmeid teisi haigusi, nagu krooniline neeruhaigus, nahahaigused, vereloomekasvaja, autoimmuunhaigused ja vaimse tervise probleemid.
Soovitused patsiendile – millal teha viirushepatiidi ja HIVi test
- Muutused maksanäitajates;
- Kui inimene vajab raske haiguse tõttu immuunsust pärssivat ravi;
- Kui inimene on kunagi ise ennast süstinud;
- Kui meesterahva seksuaalpartneriks on mehed;
- Seletamatu väsimuse korral;
- Ebamääraste tervisekaebuste korral.
Meeldetuletused tervishoiutöötajatele – millal suunata patsient testimisele
- Kui patsiendil on maksanäitajates muutused;
- Kui patsiendil plaanitakse immuunsupressiivset ravi;
- Kui patsient võib olla narkootikume süstinud.
Testida saab kliinikumi testimiskabinetis, seksuaaltervise kliinikutes ja perearsti juures. Rohkem infot kliinikumi HIV nõustamisest ja testimisest leiab siit.
Tutvu HIV nõustamis- ja testimiskabinettidega üle Eesti siin.