Ekstreemne jõuetus, uimasus, külmad käed ja jalad ning surinad jäsemetes on vaid ühed kehvveresuse sümptomitest, mis on kaasnenud teleprodutsendi aneemiaga. «Ferritiin ja hemoglobiin mul kontrolli all ei ole. Kontrollin regulaarselt oma tervisenäitajaid ja näen, et madalat rauavarude ja hemoglobiinitaset ei ole ma hoolimata enda ja arstide jõupingutustest veel kontrolli alla saanud,» lausus Luhats.
Naisele tehtud laiendatud hemogrammis ehk vereloome kompleksuuringu tulemuses oli näha, et enamus näitajad olid korras, kuid hemoglobiinitase ja punavere indeksid on väga madalad. Samuti oli alla normväärtuse rauavarude analüüs ferritiin. «Olen katsetanud rauapreparaate nii tableti kui vedeliku kujul, kuid need pole aidanud. Praegu proovin veenisisest raua infusiooni ja siis vaatame arstidega, kas ja kuidas see aitab,» kirjeldas teleprodutsent terviseprobleemi.
Luhatsi jaoks on olnud iga-aastane tervisekontrollis käimine elementaarne. «See annab indikatsiooni, kas kusagil on midagi valesti. Minu arvates võiks teadlikkus peamistest verenäitajatest ja näiteks hemogrammi lugemise oskus igal inimesel olemas olla. Veresuhkur, kolesterool, raud ja hemoglobiin, põletikunäitajad, kilpnäärme funktsioonid, D-vitamiini ja B12- vitamiini sisaldus veres annavad olulise ülevaate organismi seisundist ning on märguanneteks, kui midagi on kehas valesti,» märkis Luhats.
Rauavaegus ohustab enim naisi
Rauapuudus on väga laialt levinud probleem ning selle all võivad kannatada kõik olenemata soost ja vanusest, kuid suurim riskirühm on naised. «Maailma tervishoiuorganisatsiooni andmetel kannatab rauapuuduse all umbes veerand maailma inimestest ning naistest iga viies. Rauavaegusaneemiast on rohkem ohustatud ka taimetoitlased ja sportlased, eriti just jooksjad. Suurem rauavajadus on ka imikutel ja kasvueas noorukitel,» selgitas SYNLABi laboriarst dr Meeli Glükmann, kes on samuti tegelenud Luhatsi juhtumiga.