Võrreldes teiste linnalastega, kes mängivad tavapärastes linnalasteaedades, kus on vaid betoon, plaadid ja kruus, tekkis 3-, 4- ja 5-aastastel lastel nendes rohelisemates lasteaedades rohkem T-rakke ja muid olulisi immuunmarkereid veres juba 28 päeva jooksul.
«Leidsime, et roheluses mänginud laste soole mikrobioom sarnanes laste omaga, kes külastavad iga päev metsa,» selgitas Helsingi ülikooli keskkonnateadlane Marja Roslund 2020. aastal, kui uuring avaldati.
Varasemad uuringud on näidanud, et varajane kokkupuude rohelise alaga on kuidagi seotud hästi toimiva immuunsüsteemiga, kuid pole olnud täiesti selge, kas see seos on põhjuslik või mitte.
Soome eksperiment oli esimene, mis muutis sihipäraselt lapse lokaalset linnakeskkonda ja seejärel testis muutusi nende mikrobioomis ning sellest tulenevalt ka lapse immuunsüsteemis.
Kuigi tulemused ei anna kõiki vastuseid, toetavad need üht põhimist ideed – nimelt, et keskkonna mikroobide muutus võib suhteliselt kergesti mõjutada laste hästi välja kujunenud mikrobioomi, aidates seeläbi nende immuunsüsteemi.
Keskkonnarikkuse mõju meie immuunsüsteemile on tuntud kui «biodiversiteedi ehk elurikkuse hüpotees». Selle hüpoteesi kohaselt võib linnaalade mitmekesisuse vähenemine olla vähemalt osaliselt vastutav immuunhaiguste hiljutise kasvu eest.
«Selle uuringu tulemused toetavad biodiversiteedi hüpoteesi ja kontseptsiooni, et madal elurikkus kaasaegses elukeskkonnas võib viia mitteteadliku immuunsüsteemini ja seeläbi suurendada immuunhaiguste esinemissagedust,» selgitasid autorid 2020. aasta uuringus.
Uuringus võrreldi 10 erineva linnalasteaia keskkonnamikroobe. Seal hoiti 75 last vanuses kolm kuni viis aastat.
Mõnes neist lasteaedadest olid tavapärased linnahoovid, kus oli betoon ja kruus, samas kui teistes oli lastel võimalus viibida iga päev looduses ning nelja lasteaia hoovidesse toodi muru ja metsaalust taimestikku.