«Nõelamise korral tuleks nõel eemaldada, kasutades selleks pintsette või kaabitsat. Seejärel võtta kasutusele külmakompressid – need aitavad kõige kiiremini leevendada ja vähendada turset ning valu. Kasutada võiks ka antihistamiinikume, mis aitavad vähendada allergilist reaktsiooni. Hingamisraskuste, tugeva turse või teadvusekadu korral tuleks viivitamatult kutsuda kiirabi,» toonitab dr Ivanova.
Vesikirpude ja kimalaste hammustused võivad vajada arsti tähelepanu
Lisaks puukidele ja herilastele või mesilastele tekitavad nahaärritusi ja turseid ka vesikirbud ja kimalased – inimeste vastuvõtlikkus neile on erinev. «Kui tekib tugev turse või punetus, mis levib ja püsib kauem kui paar päeva, soovitame pöörduda samuti arsti juurde,» märgib dr Ivanova.
Meditsiinilist tähelepanu võivad mõningal juhul vajada mürkmardikate või ka ämblike hammustused. «Ebatavalised sümptomid, nagu tugev valu, palavik, villid või nekroos, vajavad ravi, mistõttu tuleb ka nende korral pöörduda arsti poole,» toonitab dr Ivanova.
Kuigi tänavune sääsepopulatsioon on saanud mõnusasti talvituda ja on võrdlemisi rohkearvuline, ei vaja hammustustest tekkiv nahaärritus, sügelus ega turse arsti poole pöördumist. «Sääsehammustuste leevenduseks võib kasutada külmakompresse, antihistamiini salve või suukaudseid antihistamiine,» soovitab dr Ivanova. Sarnaselt võib leevendada ka kirpude, sipelgate ja lestade hammustusi – oluline on hoida nahk puhtana, leevendada turset külmaga ja vajadusel kasutada antiseptilisi kreeme.
Putukatele lisaks peidab elusloodus teisigi ohte
Mitte nii väga uueks liigiks Eesti merevetes võib pidada millimallikat. Küll aga on see liik hakanud viimastel aastatel aina rohkearvulisemalt Eesti rannikuvetes levima. Ivanova sõnul on selle liigi puhul peamiseks ohuks nõelamisreaktsioonist tulenevad nahaärritused. «Need võivad põhjustada valu, turset, punetust, aga ka allergilisi reaktsioone,» ütleb ta.