Geeni avaldumine võimaldab metastaatilistel vähirakkudel muuta nende ümbritsevat keskkonda, et nad saaksid kasvada kehas uutes asukohtades. Need leiud on avaldatud ajakirjas Nature Cell Biology.
«Meie tulemused viitavad potentsiaalselt uutele ravivõimalustele, et spetsiaalselt võtta sihikule metastaatilist vähki,» ütles vähiuurija dr Raul Mostoslavsky.
Mostoslavsky ja tema kolleegid võrdlesid esialgu geenide avaldumise mustreid, kellel oli kõhu- või rinnanäärmevähk. Kui olid tuvastatud geenid, mille avaldumine suurenes metastaatilistes kasvajarakkudes, vaigistasid teadlased iga geeni individuaalselt.
Neis katsetes ei avaldanud Gstt1 geeni vaigistamine mõju hiirte primaarsetele kasvajarakkudele, kuid see võttis metastaatilistelt vähirakkudelt võime areneda ja levida. Geeni vaigistamine blokeeris ka inimese kõhunäärmevähist pärit metastaaside rakkude arengu.
Gstt1 kodeerib ensüümi, mis kuulub valkude superperekonda, mis osaleb muuhulgas rakkude kaitsmises toksiinide eest. Uuringud näitasid, et Gstt1 ensüüm põhjustab metastaatilistel vähirakkudel valgu nimega fibronektiin modifitseerimist ja eritumist, mis on oluline, et rakud saaksid kinnituda rakuvälisele maatriksile – suurele valkude ja muude molekulide võrgustikule, mis ümbritseb, toetab ja annab struktuuri rakkudele ja keha kudedele.
«Gstt1 muudab metastaaside ümbruses olevat maatriksit nii, et nad saaksid nendes võõrastes niššides kasvada,» ütles Mostoslavsky. «Meie tulemused võivad viia uute strateegiateni metastaatilise haiguse raviks. See oleks eriti oluline kõhunäärmevähi puhul, kus enamikul patsientidel on diagnoosimise ajal metastaasid.»