Eestis on ennetatavate surmade arv ELi keskmisest kõrgemal tasemel. Kuigi ennetatavate surmade hulk on viimase kümnendi jooksul langenud 12 protsendi võrra, on see arv Eestis ELi keskmisega võrreldes 1,5 korda suurem. Südame- ja veresoonkonnahaigused ning vähk on Eestis peamised surmapõhjused ja tingivad ka suure haiguskoormuse. Sealjuures on ülekaalu ja rasvumisega seotud tervisekaotus, samuti sellega kaasnev majanduslik mõju, muutumas üha teravamaks probleemiks.
«Ülekaal, ja eriti rasvumine, suurendab märkimisväärselt südame- ja veresoonkonnahaigustesse ja diabeeti, aga ka vähki haigestumise riski. Liigne kehakaal lapseeas jääb aga sageli püsima ka täiskasvanuna. Seetõttu on eriti oluline pöörata normaalkaalus püsimisele ja tasakaalustatud toitumisele tähelepanu juba varases eas,» sõnas TAI direktor Annika Veimer. «Vaadates otsa kõige värskematele rahvastiku tervisekäitumise andmetele näeme, et ennetusega tuleb tegeleda kohe, et mitte lõivu maksta hiljem,» lisas Veimer.
Mitmekesine, regulaarne ja tasakaalustatud toitumine on tervisliku kehakaalu säilitamisel või saavutamisel võtmetähtsusega tegur. Suur osa Eesti elanikest aga ei toitu soovitustele vastavalt, eriti majanduslikult kehvemini toime tulevad tööealised inimesed. Samuti söövad mehed, nooremad ja toimetulekuraskustes inimesed ebaregulaarsemalt.
Lihtsustatult saab öelda, et poolte Eesti 16–64-aastaste elanike toitumine vastab vaid vähesel määral toitumissoovitustele (58% meestest ja 47% naistest). Sealjuures on soovitustele mittevastav toitumine rohkem levinud lastega kui lasteta leibkondades (55% vs. 49%) ja toimetulekuraskustega leibkondades (55%). Vähem mitmekesiselt toituvad sagedamini mehed (46% mehed ja 42% naised) ning noored 16–24-aastaste vanuserühmas (51,5%).