Maakohtades tasub aga mõelda, kas lapse palavik on väärt seda, et järgmised tund aega pole 50 km raadiuses ühtegi vaba kiirabi või saaks olukorraga ise hakkama. Tundub siiski, et maakohtades inimesed ka mõtlevad rohkem. Neil pole 24/7 läheduses arstiabi ja apteeki ning tullakse vajadusel ise toime.
Lapsevanematele on lapse palavik kindlasti tuttav näide. Ühel hetkel tundub, et laps kannatab, ravimid ei aita ja meenuvad arvukad hirmulood. Mis olukorras peaks palaviku tõttu abi kutsuma?
Kiirabi on vajalik siis, kui lapsel tekivad palavikust krambid või kui palavik püsib pidevalt kõrge (üle 38,5°C) ja tuleb tagasi kohe kui rohu mõju on üle läinud. Lisaks pole perearst nädalavahetusteti kättesaadav.
Kui on esimest päeva 37,5°C palavik, siis ei pea seda kohe alandama hakkama. Tuleb anda lapsele vett ja vaadata, et ta üle ei kuumeneks. Loodetavasti läheb viirus ise üle.
Nädalavahetusel pole tihti erinevad nõuandjad kättesaadaval. Mida soovitate teha, kui perearsti pole, aga inimene vajab nõu ja abi?
Laste jaoks on olemas lastearsti nõuandeliin, mis on paraku tasuline. Perearsti nõuandeliin on tasuta ja kättesaadav 24/7.
Vanematel inimestel on infarkt ja insult väga ajakriitilised, kuid kindlasti tuleb ette ka kergemaid juhtumeid, mille puhul on jällegi raske hinnata, kas kiirabi on vajalik või mitte. Kuidas ära tunda tõsine olukord?
Eluohtlikust seisundist annab märku järsult muutuv enesetunne ja üldseisund. Insuldiga ilmnevad selged halvatusnähud: kõne muutub pudistavaks, tasakaal kaob, käsi ei kuula sõna ja kui kannatanut istuma panna, siis vajub ta ühele küljele. Siin on tõesti suur insuldikahtlus ja ei maksa oodata, et ehk läheb see ise üle. Kiirabi tuleb koheselt kutsuda, sest ajurakkude päästmine on minutite küsimus.