Sydney ülikooli Charles Perkinsi keskuse läbi viidud uus uuring, mis avaldati ajakirjas Obesity, põhines Austraalia statistikabüroo riiklikul toitumise ja kehalise aktiivsuse uuringul ning toetab veelgi hüpoteesi, et valgud toidus on ülimalt olulised.
Kõnealuse hüpoteesi esitasid esmakordselt 2005. aastal professorid David Raubenheimer ja Stephen Simpson, ja selle kohaselt söövad inimesed liigselt rasvu ja süsivesikuid, kuna kehal on «suur isu» valkude järele, mida organism eelistab kõigele muule. Kuna praegu moodustab suure osa menüüst rohkelt töödeldud ja rafineeritud toit, mis on madala valgusisaldusega, on inimesed sunnitud tarbima rohkem energiat sisaldavaid toite, kuni nad rahuldavad oma valguvajaduse.
Töödeldud toidus puudub valk ja see tekitab isu
«Kuna inimesed tarbivad rohkem rämpstoitu – kõrgelt töödeldud ja rafineeritud toite-, lahjendavad nad toiduvalku ning suurendavad ülekaalulisuse ja rasvumise riski, mis, nagu me teame, suurendab krooniliste haiguste riski,» ütles uuringu juhtivautor dr Amanda Grech.
«On üha selgem, et me sööme vajaliku valgusisalduse saavutamiseks,» lisas professor David Raubenheimer. «Kuid probleem on selles, et lääne toidus on üha vähem valku. Seega peate toitu rohkem tarbima, et saavutada valgusisaldus, ja see suurendab tõhusalt teie igapäevast energiatarbimist.
Inimesel, nagu paljudel teistelgi liikidel, on suurem isu valgu kui rasvade ja süsivesikute järele. See tähendab, et kui meie toidus sisalduvat valku lahjendada rasvade ja süsivesikutega, siis sööme rohkem energiat, et saada valk, mida meie keha ihkab,» selgitas Raubenheimer.
Hea tervise jaoks hädavajalik valk
Valgud on elu ehituskivid: iga keharakk sisaldab neid. Valke kasutatakse rakkude parandamiseks või uute loomiseks.