![Ärevushäireid võivad soodustada söögid ja joogid mida igapäevaselt tarbitakse.](http://f12.pmo.ee/QAIEo33MLRN8U9wB8EA8GCK2n_w=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2018/08/06/11158962t1h9582.jpg)
Ärevushäirete all kannatavad paljud. Kui sul on pidevalt stressirohked või ärevad olukorrad, siis hea võimalus nende maandamiseks on olla füüsiliselt aktiivne, mõelda teraapiasseminekule ning tarvitada ravimeid, kui arst on seda soovitanud.
Ärevushäirete all kannatavad paljud. Kui sul on pidevalt stressirohked või ärevad olukorrad, siis hea võimalus nende maandamiseks on olla füüsiliselt aktiivne, mõelda teraapiasseminekule ning tarvitada ravimeid, kui arst on seda soovitanud.
Ärevushäireid võivad soodustada ka teatud söögid ja joogid, mida igapäevaselt tarbitakse. Muidugi ei ole söök ainsaks põhjuseks, miks ärevushäired tekkida võivad, aga kui kannatad pidevalt närvilisuse all, siis tasuks oma menüü üle vaadata.
Portaal Health Line avaldab toidud, mis ärevale inimesele hästi ei mõju.
Alkohol
Arvatakse, et alkohol aitab närve rahustada, aga tegelikult soodustab see sotsiaalset ärevust. Alkohol viib vedelikupuuduseni ja mõjub halvasti unele, mis omakorda soodustavad ärevushäireid. Alkohol muudab ka õnnehormoon serotoniini ja neurotransmitterite taset ajus ning seegi süvendab ärevushäireid. Kui alkohol hakkab organismist välja minema, võib see enesetunnet veelgi halvemaks muuta ning tekitada depressiooni.
Tasub proovida juua näiteks alkoholivaba õlu või veini. Ka paljusid kokteile saab tellida ilma alkoholita - need näevad välja sama head ja maitsevad suurepäraselt, kuid ärevushäiretega pole neil mingit pistmist.
Kofeiin
Kui juua suures kogusest kohvi või tarbida kofeiiniga toite, võib see soodustada ärevust ja närvilisust. Kohv vähendab serotoniinide tootmist, mis on vajalikud hea enesetunde tekkimiseks ning tänu selle vähenemisele tekitab see depressiooni ja ärevust.
Kohvi on hea juua väikestes kogustes. Uuringutes selgus, et inimesed, kes tarbisid 300 milligrammi kofeiini päevas, kogesid kaks korda rohkem stressi kui need, kes jõid vähem. Kohvi asemel tasub näiteks juua matcha teed. Selles leidub L-teaniini - aminohapet, mis aitab kaasa normaalsele närvitalitusele. See on rahustava toimega, kuid samas ei tekita uimasust.
Vinnutatud ja kääritatud toidud
Erinevad töödeldud juustud, vinnutatud liha ning pokaal veini võib kõlada nagu üks mõnus ja lõõgastav õhtusöök. Uuringutes on aga selgunud, et see päris nii ei ole. Vinnutamise ja käärimise protsessi käigus muutuvad toidus olevad valgud muutuvad biogeenseteks amiinideks, millest üks on histamiin. Histamiin raskendab seedimist, hormoonide tootmist ning mõjub halvasti närvisüsteemile. Tundlikel inimestel võib see põhjustada ärevust ja unetust. Vinnutatud ja kääritatud toitude asemel valige vähem töödeldud või värsked toidud nagu kala, liha ja juurviljad.
Valge suhkur
Glükoosi kujul suhkrut saame looduslikult puuviljadest. Kui aga lisada valget lauasuhkrut jookidesse või süüa rohk suhkrusisaldusega sööke, aitab see kaasa ärevushäirete tekkele. Kõrge suhkrusisaldus toidus paneb veresuhkru üles-alla kõikuma ning samamoodi hüpleb energiatase. Kui veresuhkru tase läheb alla, siis see mõjutab ka meeleolu ning teeb inimese närvilisemaks.
Suhkrut lisatakse paljudesse igapäevastesse toitudesse, mis ei ole tingimata magusad. Näiteks ketšup, salatikastmed, pasta ja valge sai sisaldavad kõik suurtes kogustes ebatervislikke suhkruid. Suhkru asemel on hea kasutada näiteks steeviat või jakoonijuuresiirupit. Need on naturaalsed suhkruasendajad. Magusad koogid võiks asendada puuviljadega. Alati tasub pakilt lugeda, kui palju suhkruid on toidule lisatud ning leida tervislikum variant.